LOLLAND-FALSTERS LÆRERFORENING

GARTNERVÆNGET 4

4800 NYKØBING F.

Hjemmeside: kreds68.org

E-mail: 068@dlf.org

Tlf.: 54 82 25 64

Fax: 54 82 25 65

_______________________________________________________________________________________

Længerevarende sygdom

I 2009/2010 blev reglerne om sygedagpenge ændret. Det har betydning, hvis man rammes af længerevarende sygdom.

I det følgende orienteres om dagpengeregler, muligheder for ansættelse på særlige vilkår i forbindelse med sygdom og kredsens muligheder for at hjælpe i den forbindelse.

Arbejdsgiver

Arbejdsgiveren (ansættelseskommunen) kan bede en medarbejder om dokumentation for sygefravær. Der findes 2 hovedgrupper for dokumentation:

Mulighedserklæring – der har fokus på de muligheder, som den sygemeldte medarbejder har for at udføre arbejdsopgaver på trods af sygdommen. Mulighedserklæringen kan anvendes både ved kortvarigt, ved gentaget og ved langvarigt sygefravær. Mulighedserklæringen består af 2 dele. Første del udfyldes i fællesskab af arbejdsgiver og medarbejder. Anden del udfyldes af medarbejderens læge i en samtale med den sygemeldte.

Friattest - anvendes hvor arbejdsgiver vurderer, at der ikke er behov for en mulighedserklæring. Attesten skal ses som dokumentation for lovligt fravær. Attesten kan alene udfærdiges under aktuelt fravær. Friattest forudsætter lægens kontakt med den sygemeldte i en konsultation eller ved sygebesøg.

Endvidere giver Funktionærlovens bestemmelser arbejdsgiver ret til at indhente en varighedsattest i forbindelse med fravær ved længerevarende sygdom (mere end 14 dages varighed). Denne mulighed anvendes sjældnere.

En arbejdsgiver har ikke ret til at få en egentlig lægeerklæring med oplysning om, hvad man fejler.

Fastholdelsesplan – den sygemeldte medarbejder kan anmode om, at få udarbejdet en fastholdelsesplan, hvis medarbejderen ikke forventes at vende tilbage til arbejdet inden 8 uger regnet fra første sygedag. Arbejdsgiveren og medarbejderen udarbejder fastholdelsesplanen sammen. Planen beskriver, hvordan medarbejderen hurtigst muligt kan vende helt eller delvist tilbage til arbejdspladsen. Medarbejderen kan når som helst i sygeforløbet anmode om at denne plan udarbejdes
Bopælskommunen

Senest 4 uger efter første sygedag skal arbejdsgiver indkalde den sygemeldte til en personlig samtale om, hvordan og hvornår den sygemeldte kan vende tilbage til arbejdet. Arbejdsgiveren skal på baggrund heraf give bopælskommunen oplysninger. Kommunen sender så et oplysningsskema til den sygemeldte. Dette skal besvares inden 8 dage, ellers kan dagpengerefusionen til arbejdsgiveren bortfalde. Indenfor 8 uger fra 1. sygedag vil den sygemeldte blive indkaldt til en samtale på bopælskommunens Jobcenter.

På dette møde vil en sagsbehandler vurdere, hvor ofte der fremover skal ske opfølgning. I forbindelse med den første samtale med den sygemeldte tager kommunen kontakt til arbejdspladsen og indgår i en dialog om arbejdspladsens mulighed for, at den sygemeldte helt eller gradvis kan vende tilbage til arbejdspladsen. Bopælskommunen har, modsat arbejdsgiveren ret til at få oplyst årsagen til, at man er sygemeldt. Når man er sygemeldt med dagpengerefusion, står man til rådighed for bopælskommunens opfølgning, der har sigte på at hjælpe en tilbage til arbejde så hurtigt som muligt. Derfor har det konsekvenser, hvis man ikke medvirker aktivt. Hensigten er at hjælpe en borger, der på grund af sygdom eller ulykke har en længere fraværsperiode. Det er vigtigt, at man ikke mister modet og ryger helt ud af arbejdsmarkedet.
Bemærk
- når der skrives kommunen, er det bopælskommunen, der er tale om. Det er den, der skal følge op på langtidssygdom.
- når der står arbejdsgiveren, er det den kommune du er ansat i, der har ansvaret.
- for en del af jer er bopælskommune og ansættelseskommune den samme.

Hvad kan gøres?

I de fleste tilfælde kan man efter endt sygdom vende tilbage på sit arbejde på normale vilkår. For at forebygge tilbagefald, er det en god ide efter længere sygdom at aftale en langsom start med nedsat timetal.
Hvis ens sygdom har ført til en varigt nedsat erhvervsevne, er der en række muligheder.
Fuldtidsjob med særlige hensyn
Der kan være tale om, at man har mulighed for at vende tilbage til eget job med særlige skånehensyn. Det kan aftales, at man ikke skal varetage tilsyn, der kan gives mulighed for pauser, fritagelse for fysisk krævende fag o. lign. Der kan også træffes aftale om en personlig hjælper, der kan hjælpe med opgaver, man selv har svært ved at klare (under personlig assistent-ordningen for handicappede).

Revalidering
Er der ikke mulighed for at fortsætte i nuværende job på normale vilkår evt. med skånehensyn, undersøges andre muligheder. Her går kommunens sagsbehandler ind og prøver sammen med den sygemeldte at udarbejde en resurseprofil, som grundlag for at vurdere hvilke initiativer, der skal tages for at fastholde den pågældende på arbejdsmarkedet. Måske er løsningen en revalidering til et i forhold til sygdommen mindre belastende job? Revalidering er for personer med begrænsninger i arbejdsevnen, hvor der er en realistisk mulighed for, at revalidering kan føre til hel eller delvis selvforsørgelse. En revalidering kan bestå af flere dele f.eks. arbejdsprøvning, genoptræning og uddannelse.

Hvis man ikke magter fuldtidsjob?

Fleksjob
Er en revalidering til fuldtidsjob ikke mulig, kan man muligvis blive ansat i fleksjob. Også ved fleksjob vil der være tale om en arbejdsprøvning for at afklare arbejdsevnen. Det kan f.eks. ske på egen skole. Der kan dog også fra bopælskommunen forlanges, at man bliver afprøvet i andet erhverv, da det skal dokumenteres, at man heller ikke kan klare fuldtidsarbejde i andet erhverv, før et fleksjob kan godkendes.
Et fleksjob er en aftale mellem bopælskommune, arbejdsgiver og den ansatte. Man ansættes på fuld tid typisk med færre undervisningslektioner og med særlige skånehensyn.
Kommunen udbetaler så et løntilskud svarende til halvdelen af begyndelseslønnen til arbejdsgiveren.
Arbejdsgiver og kreds laver så en aftale om medarbejderens samlede løn- og arbejdsvilkår.
Fleksjob kan også etableres med, hvad der svarer til en tredjedel beskæftigelse.
Bliver man ledig fra et fleksjob er man sikret en ledighedsydelse, ligesom en fleksydelse træder i stedet for efterlønnen.

Social pension
Social pension kan tilkendes af bopælskommunen til den, der ikke magter nogen af ovenstående muligheder. Afgørelsen træffes af kommunen på baggrund af lægeerklæringer, resurseprofil og forløbet af
arbejdsprøvninger.

Skånejob

Skånejob er en mulighed for de, der har fået tilkendt social pension. Her kan arbejdes op til en tredjedel af fuld tid. Løn og pension må ikke overstige lønnen ved almindelig beskæftigelse.

Overenskomstpension
Overenskomstansattes invalidepension fra Lærernes Pension kan komme til udbetaling ved fyring på grund af sygdom. Beløbet afhænger af hvad man har optjent. Tilkendelse af invalidepension afgøres af Lærernes Pension på baggrund af indhentede lægeoplysninger. Lærernes Pension bør kontaktes for rådgivning.
Tjenestemandspension

Almindelig svagelighedspension udløses tilsvarende, hvis man på grund af sygdom afskediges. Størrelsen afhænger af det antal år man har optjent.
Helbredsnævnet afgør på baggrund af indhentede lægeoplysninger om man er berettiget, og også, om man kan være berettiget til den noget højere kvalificerede svagelighedspension.
Syg, men på arbejde
Ikke sjældent møder vi lærere med en vedvarende sygdom, som på trods af denne fortsætter på arbejde. Flere af de i folderen nævnte muligheder kan også komme på tale, hvis sygdommen tager over, og man ikke længere magter at fortsætte med et fuldtidsjob.

Kredsens opgaver
Det er naturligt, at I som medlemmer ikke går og husker på alle disse regler. Det vigtigste at vide er, at der er forskellige muligheder i forbindelse med langtidssygdom. Det er ikke altid man ved længerevarende sygdom har overskud til at få undersøgt de forskellige muligheder. Derfor er det også tillidsrepræsentantens opgave at kontakte jer, for at orientere jer om hvor der er muligheder for hjælp. Bliver I ramt af langtidssygdom eller ulykke, bør I straks kontakte kredskontoret. Vi sidder bl.a. for at rådgive i den slags sager.
Vi kan også yde praktisk bistand i forbindelse med kontakten til kommune og arbejdsplads. Vi er direkte part i aftaler om beskæftigelse på særlige vilkår.

I det omfang et medlem ønsker det, deltager vi også gerne i møder med de sociale myndigheder.

Derfor bed om et møde med en af kredsens konsulenter:

Carsten (som primært rådgiver ansatte i Guldborgsund kommune) eller

Karina (som primært rådgiver ansatte i Lolland kommune)hvis du får brug for det. Her kan vi gennemdrøfte din situation, og være med til at pege på løsninger.
Kredskontoret er åbent

Mandag fra kl. 9.00 – 15.00
tirsdag - torsdag fra kl. 8.00-15.00
fredag fra 8.00-12.00

Du er også velkommen
til at ringe og aftale tid på
telf. 54 82 25 64
Revideret juni 2010

7

LOLLAND-FALSTERS LÆRERFORENING

1

2007-11-14

Kreds65